Депутатский нажим: 14 графиков, объясняющих, чем занимались народные избранники в 2020-ом
![Депутатский нажим: 14 графиков, объясняющих, чем занимались народные избранники в 2020-ом Депутатский нажим: 14 графиков, объясняющих, чем занимались народные избранники в 2020-ом](https://wsrv.nl/?output=webp&url=www.liga.net/images/general/2020/12/22/20201222164609-1557.png&w=620&fit=cover&dpr=2)
За період роботи Ради дев'ятого скликання у 2020 році відбулося 5844 голосування — це майже 16 годин натискання на кнопку, з яких близько 45%, або 2632 голосування одержали понад 226 голосів. Минулого року було 4060 голосувань, з яких успішних – 1530. Більшість голосувань стосувалася проєктів законів (1922), ще частина – проєктів постанов (428 голосувань).
Смотрите нас на YouTube: объясняем сложные вещи простыми словами
У 2020 році найбільшу кількість голосів набрало голосування внесення змін до Лісового кодексу України щодо проведення національної інвентаризації лісів (№2379) – за основу проголосували 374 нардепи.
На графіку нижче зображена гістограма усіх голосувань Верховної Ради. Найбільше голосувань відбувалося 50–100 голосами.
Найбільшу участь у голосуваннях має фракція Слуга народу – майже 83%, але голосування "За" складають 44%. Найменше бере участь у голосуваннях фракція ОПЗЖ і група За майбутнє – в середньому на рівні близько 51%.
Якщо подивитися, хто найчастіше голосує "За", то вимальовуються синхронізування фракцій Слуги народу, Батьківщини і групи Довіра – близько 44%, але це не означає, що їхні голоси завжди перетинаються. Про це читайте далі. Найменше голосує "За" фракція Голосу – на рівні 30%. Утім, розрив з іншими фракціями і групами складає лише близько 5%.
Голосування за закони
Інакше виглядає картина голосування за закони, які вже набули чинності, у другому читанні. Усього таких голосувань – 335 за час роботи Ради цього року. Лідером голосування "За", звичайно, є Слуга народу – вони голосують на рівні 88%, найгірше голосує "За" фракція ОПЗЖ – на рівні 25%.
Найчастіше відсутні під час голосувань – батьківщинівці – депутатів фракції не було в середньому під час 29% голосувань за закони.
Найчастіше утримувалися під час голосувань і голосували проти під час 2-го читання – фракція ОПЗЖ – 17% і 7% відповідно. Вони ж найчастіше не голосували (36%) – картки нардепів були в слоті, але дії не відбувається.
У Раді-8 і Раді-9 ми неодноразово фіксували так званих картхолдерів – одного з депутатів, який зранку розставляє картки в слоти. Наприклад, 3 вересня 2019 року – у перші дні нового скликання – рух Чесно зафіксував Михайла Папієва (ОПЗЖ), який розставляє перед ранковим засіданням картки в слоти колег. Утім, також "не голосування" можна інтерпретувати як виявлення позиції "проти", але без натискання безпосередньо кнопки.
На графіку нижче бачимо, що у фракції Слуга народу основна частина депутатів голосує між 80 і 100% у другому читанні (середній показник і медіана – близько 90%). Серед аномально низьких показників голосувальників – мажоритарник Олександр Дубінський, який голосував близько 20% за закони в другому читанні. На 2-му місці – мажоритарник з Одещини Ігор Васильковський. Він голосує на рівні 52%, або кожен другий раз.
У середньому і списочники, і мажоритарники голосують майже однаково – різниця становить близько 3%.
Найбільш розкиданими є голоси позафракційних нардепів – це група парламентарів, які не захотіли приєднатися до жодної фракції або групи. Їхні голосування тільки підтверджують, що спільного в них мало. Серед них є і такі, які голосують фактично в унісон зі "слугами".
Голосування в унісон (більше 80% голосувань "За") зі "слугами" притаманне деяким нардепам із групи Довіра – йдеться про мажоритарників Володимира Арешонкова і Олександра Сухова. У фракції Голос голосує найбільше "За" Андрій Шараськін, але зауважимо, що нардепом його обрали лише у серпні замість Вакарчука, тому в другому читанні в нього було лише 18 голосувань. Детальніше щодо нардепів, які голосують найменше і найбільше дивіться на графіці нижче.
Роль і вага монобільшості у парламенті
На 21 грудня фракція Слуга народу складається із 246 нардепів – цієї кількості нардепів більш, ніж достатньо для ухвалення законопроєктів одностайно лише однією фракцією. Мінімальна необхідна кількість голосів – 226. З-поміж 335 голосувань, які проголосували у другому читанні, фракція "Слуга народу" змогла би самотужки ухвалити тільки 120 законів.
У деяких випадках серед "слуг" не вистачало голосів на ініціативи від колег за фракцією, які одноосібно ініціювали законопроєкти. Це, наприклад, стосується закону №2386 (погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії ) Юрія Камельчука – СН дала 176 голосів.
Окрім того, є випадки, коли у СН не вистачало голосів на ініціативи від голів комітетів фракції. Так сталося, наприклад, з законами Данила Гетманцева: №2571-д (антиколомойський закон) — 200 голосів від СН; №1109 – 203 голоси "За" від СН, №1233 – 216 голосів "За".
Бачимо, що було 15 голосувань, коли СН давала 225 голосів і 17 – коли 224.
Серед усіх голосувань у другому читанні ми проаналізували ті, де фракції і групи найчастіше давали нуль голосів, але при цьому Слуга народу голосувала. Ми виявили, що водночас давали нуль голосів п`ятеро фракцій і груп – усі, крім позафракційних. Усього таких голосувань було чотири, але позафракційні допомагали зібрати необхідні 226 голосів лише у двох випадках:
№1008 (президент) щодо діяльності органів суддівського врядування – 219 голосів від СН і 17 позафракційних;
№1066 щодо перезавантаження влади – 224 голоси від СН і 4 позафракційних;
№1053-1 (касові апарати) – 235 від СН і 2 позафракційні;
№1012 про імпічмент президента – 244 голоси від СН і 1 позафракційний.
Існує лише один закон, за який проголосували "слуги" у максимальному складі – за недоторканність нардепів – ще у вересні 2019 року. Тоді вони віддали 253 голоси.
На 2-му місці – імпічмент президента (244 голоси "слуг"). У 2020 році найбільшу підтримку серед "слуг" зміг консолідувати № 2370 (урядовий) – 237 голосів – про національну інфраструктуру геопросторових даних .
Різняться голосування нардепів і за закони відповідно до рубрик. Фракція СН голосує на рівні більш 84% за усі можливі рубрики законів. Фракція ОПЗЖ найменше голосує – на рівні 3,4% – за "безпеку і оборону", а найбільше – за "двосторонні міжнародні угоди" (37%).
Європейська солідарність найменше голосує "За" в державному будівництві.
Законодавство і голосування за закони
Усього у Раді-9 зареєстрували 2 886 проєктів законів (від нардепів, Кабміну і президента, а також враховані ініціативи, які перейшли у спадок від Ради-8). З них законами стали – 332, або близько 12%. Найбільший відсоток підписаних законів – 58% – ініційовані президентом Зеленським. Один – Петра Порошенка. Серед депутатських законопроєктів відсоток ухвалення – 9%, кабмінівських – 16%.
Зауважимо, що у відсотковому значенні голосування в другому читанні за закони різних суб'єктів подання (нардепи, президент і Кабмін) особливо не відрізняються від узагальнених.
Найбільша кількість ініціаторів (72, з яких значна кількість "слуг") законопроєктів належить №3006а про повернення "пакунку малюка", який скасував/монетизував уряд Дениса Шмигаля в липні 2020 року. При цьому, "слуги" віддали за цей закон у кінці вересня 2020 року лише 173 голоси.
Серед підписаних законів є 30 ініціатив, де ініціатором виступає лише один народний депутат, ініціаторами 28 з цих законопроєктів є саме "слуги" або Руслан Стефанчук (який позафракційний через свою посаду). Серед ініціатив інших фракцій є лише один ухвалений закон про перевезення дітей мажоритарника Дмитра Шпенова.
Найбільшу кількість законопроєктів подала Наталія Королевська (ОПЗЖ) – 200. На 2-му місці її чоловік – Юрій Солод (ОПЗЖ) – він подав 184 законопроєкти. Утім, чинними актами їхні ініціативи майже не стають. Також ми писали, що власне вони найчастіше виступають спільними ініціаторами законопроєктів.
На 3-му і на 5-му місці нардепи від Батьківщини – Михайло Цимбалюк (149) і Юлія Тимошенко (136). На 4-му – голова комітету Данило Гетманцев (141).
Кількісно найбільше підписаних законів серед всіх парламентаріїв у Данила Гетманцева – 36 з 141-го поданого (або 26% успішних). На 2-му місці – Олена Шуляк (СН) – 33 з 74 (або 45%). На 3-му місці – Роксолана Підласа – 30 із 77. Якщо говорити про інші фракції та групи, то найбільше успіхів у представника Голосу Ярослава Железняка – 19 зі 115.
У відсоткових значеннях "найбільш успішним" став нардеп СН Максим Перебийніс – він подав 34 проєкти закони, з яких 16 підписав президент.
Голосування за посади
Усього парламентарі 47 разів голосували за різноманітні призначення на посади. З останнього – 17 грудня відбулося голосування мінімальною кількістю голосів (226) за призначення Сергія Шкарлета міністром освіти.
Було чотири провальних голосування: призначення Юрія Павленка суддею Конституційного суду, Юрія Вітренка – міністром енергетики, перші голосування за призначення Максима Степанова міністром охорони здоров'я і Сергія Марченка – міністром фінансів. Дотягувати голоси "слугам" найчастіше допомагають групи мажоритарників Довіра і За майбутнє.
Найменше підтримує призначення Євросолідарність.
Значна частина голосувань нардепів випала на поправки – особливо на цю кількість впливав законопроєкт про ринок землі – на це припадає 1566 голосувань за поправки. Утім, це радше виняток, особливо враховуючи, що у квітні ухвалили закон про протидію поправковому спаму через те, що так званий "антиколомойський" закон деякі нардепи закидали поправками. У залі Верховної Ради поправки вже з'явилися з різних причин, зокрема, деякі поправки ставлять на підтвердження, аби їх "збити"; або на комітеті не знайшли компромісу.
Зрештою, у самій сесійній залі 226 голосів отримало лише 12% поправок від загальної кількості. Бачимо, що у переважній кількості голосувань "слугам" вдалося перемогти блокування поправки. Найчастіше допомагала під час голосувань "за" – група Довіра.
У нашому дослідження ви також можете почитати як поправки до законів гуртують нардепів за інтересами. У ньому ми побудували мережу ініціаторів поправок, які виносилися в залу, аби знайти що і як об'єднує нардепів.
На графіці нижче представлені дані за кількістю голосувань у залі за поправки, які набрали 226 голосів, відповідно до законів. Рекордсменом є закон про азартні ігри.
Методологія
У цій статті використовувалися дані Порталу відкритих даних Верховної Ради. Повний перелік голосувань на 21 грудня 2020 року в 2-му читанні, де "Слуги народу" не дали 226 голосів ви можете побачити за цим посиланням (посилання на Google Spreadsheets). Увесь датасет з інформацією, скільки кожна фракція/група дала голосів за той чи інший проєкт закону в 2-му читанні, ви можете завантажити на GitHub за цим посиланням.
Автор: Оксана Ставнійчук
Читайте також: "Павуки домовились". Хто і як буде керувати Харковом місля смерті Кернеса